Svetska ekonomska kriza je pokazala da je većina zemalja u sistemu spojenih sudova i da se negativni ekonomski talasi prenose gotovo u nekoliko dana i nedelja. Kriza će trajati dok se ne ograniči poslovanje banaka na poslovanje u skladu sa depozitima i kreditima, i dok se ne reguliše uloga banaka i drugih finansijskih institucija na berzama (novca, kapitala, akcija, obveznica, …
Pročitajte Još »0 Мирослав Здравковић
KOMUNIZAM DANAS, KAJANJE SUTRA
Osnovna načela: Svako ko ima para je lopov. Ko je još od rada stekao bogatstvo. U našoj Srbiji biće izvršena konfiskacija svake imovine (mimo egzistencijalne) bez ispitivanja porekla. Ko se pobuni, na prinudni rad (oni će biti jezgro radne snage u Srbiji). Komunizam nema veze sa nacionalnom pripadnošću. Albanci su izuzetak, kao provereno agresivan narod. Rešenje nacionalno-državnog pitanja …
Pročitajte Još »Evropska perspektiva Srbije
Na diskusiji o kandidaturi Srbije za članstvo u EU, 17.10.2011. u Klubu poslanika našao sam se zbunjen pred više TV kamera. Zbunjenost su mi pojačala pitanja o ekonomskim efektima dobijanja statusa kandidata na ekonomiju, pa sam se istrabunjao o politici i ekonomiji. Elem, u Srbiji se potpuno pogrešno i tendenciozno političkim događajima pridaje nepostojeći ekonomski značaj. Uzmimo, na primer, ekonomska …
Pročitajte Još »Slovenačka spoljna ravnoteža
Slovenija je jedina od bivših jugoslovenskih republika koja je u prethodnih 20 godina vodila politiku spoljne i unutrašnje ravnoteže. To znači da je izvoz jednak uvozu i da je potrošnja države jednaka poreskim prihodima. Postizanje spoljne ravnoteže bilo je moguće ekspanzijom slovenačkih preduzeća na tržišta BJR i bivše SSSR. Podaci centralne banke Slovenije za 2010. godinu pokazuju kako Slovenija postiže …
Pročitajte Još »Strane direktne investicije iz Ruske Federacije
U tekstu „U EU kad se pomirimo sa susedima“ postavljenom 6.10.2011. izneo sam previše oštar stav da je iz Ruske Federacije i Kine u Srbiju investirano prošle godine najmanje među evropskim zemljama. Naša statistika stranih direktnih investicija ne registruje, ili ne obuhvata potpuno, reinvestiranu dobit i intrakompanijske zajmove. Profit koji su ostvarile firme u punom ili delimičnom ruskom vlasništvu, …
Pročitajte Još »Trademap i izvoz malina, još jednom
Sasvim slučajno, pošto već baratam sa previše mnogo detaljnih baza podataka da bi mi trebale nove, otvorio sam kvartalne, a onda i mesečne, baze podataka na trademap.org. Iznenadih se da ima i jednih i drugih podataka za Srbiju, i da postoji docnja od dva i po meseca u odnosu na zvanično objavljene podatke RZS-a. Još uvek nisu prikupljeni i …
Pročitajte Još »Mogućnosti za izvoz Srbije u Irak
Uvoz Iraka je na nivou uvoza Srbije ili Hrvatske, oko 15 milijardi evra. Za razliku od ove dve zemlje Irak ima dvostruko veću vrednost izvoza, a ne upola manju, što omogućava veliki rast potrošnje u budućnosti. Turska i Kina učestvuju sa nepunih 50% u ukupnom uvozu Iraka, tako da naša preduzeća treba da se suoče sa jakom cenovnom konkurencijom …
Pročitajte Još »U EU kada se pomirimo sa susedima
“Treba igrati na privlačnosti pridruživanja Evropi da bi se pomoglo tim zemljama na putu demokratije i vladavine prava i pomoći im da smire svoje odnose sa susedima“, dodao je Leoneti. U utorak je u vestima bilo da iz EU preporučuju javnu debatu o tome da li je isplativije iću u EU ili sarađivati sa Rusijom i Kinom. Šta ova druga …
Pročitajte Još »Koliko je para ušlo u Srbiju i na šta su potrošene?
Za podatke priložene u tabeli bilo bi neophodno da se napiše obimniji metodološki materijal kao uvod u to šta predstavljaju. Moj cilj je da pružim grubu, nikako tačnu, računicu o redovima veličina. Pri tome, valja imati u vidu razlike između bruto i neto veličina, mnogo toga treba imati u vidu i uzeti u obzir. Žutom bojom sam označio pozicije priliva, …
Pročitajte Još »Poljska u mome srcu
Podatak da je u BiH u julu registrovano 22.946 noćenja turista iz Poljske, što je najviše posmatrano po zemljama, podstakao me je da obratim pažnju prvo na dolaske Poljaka u sve BJR, zatim na robnu razmenu… Elem, za Poljsku, tačnije za Poljakinje, vezuju me prva emotivna sećanja sa tinejdžerskih letovanja u Hrvatskoj, prvi poljupci (i Slovenkinje, Srpkinja sam se načekao), …
Pročitajte Još »Nebo i Nemačka, čini mi se po treći put
Prvi put sam pisao na ovu temu u oktobru 2009. godine za novosadski Dnevnik. Tekst sledi ispod ovih 6 grafikona koje sam sada zalepio. Drugi put je Saša Milojević izvršio ekonometrijska testiranja uzročnosti i intenziteta veza u proleće 2010. godine. Sada mi se i Nebo i Nemačka vrte u mislima usled vesti o podbačaju roda kukuruza, kao i usled podataka …
Pročitajte Još »Pred sobom vidim perspektivu
U zavisnosti od doba godine i ličnog raspoloženja menjam muziku koju kao mantru vrtim: od Džonija preko Rundeka do Bore, Kejva, Vejtsa, Pouksa, Pistolsa… Ovih dana mi je Bora u glavi. Rani radovi kad sam kao klinac išao na prve koncerte početkom osamdesetih. Sad, pošto sam u jubilarnoj godini života, uz budućnost svetlu i lepu, red je da …
Pročitajte Još »Izvoz malina i jabuka
U Blicu od 19.9.2011. gosp. Dragan Vujadinović je, između ostalog, napisao: “Da li su u pravu, niko ne zna. Mada svi znaju da je malo. Ko je u pravu, jedino može znati (i obelodaniti) država. Koja raspolaže podacima i brojevima (naša i svetska proizvodnja, ko su izvoznici i kolike se cene, da li neko „dampinguje“ cene itd.). Država je obećala …
Pročitajte Još »Србија у цивилизацијској олупини
Тренутно се може говорити о 13 економских и политичких криза које су актуелне или ће то тек постати. Оне су међусобно повезане и интензивирају једна другу. Све је почело са кризом на тржишту некретнина у САД. Ова криза на светском тржишту некретнина ће потрајати јер је само у САД грађанство задужено око 14 хиљада милијарди долара. Пад запослености погоршава …
Pročitajte Još »Srbija 1955-2011: Odnos broja zaposlenih, penzionera i nezaposlenih lica
Priča o poremećenim odnosima među socijalnim strukturama stanovništva nadovezuje se na podatke o BDP-u, zaposlenosti i produktivnosti. Priloženi grafikoni prikazuju kretanje broja zaposlenih, nezaposlenih i penzionera od 1955. godine, kao i „odnos zavisnosti“ ili odnos broja zaposlenih prema zbirnom broju penzionera i nezaposlenih lica. U vremenskim serijama postoje „lomovi“ koji su posledica promene u obuhvatu podataka: Broj penzionera sam povećao …
Pročitajte Još »Srbija 1955-2011: BDP, zaposlenost i produktivnost
Srbija ima veliki broj nezaposlenih lica. Ovo je akutni problem koji traje decenijama i nije posledica najnovije ekonomske krize, koja ga je svakako produbila. Prvi put je nezaposlenost izbila kao otvoreni društveni problem kada su započete ekonomske reforme 1965. godine. Problem je delimično rešen masovnim odlaskom na “privremeni” rad u inostranstvo. Pokušaji da se ublaži problem velike nezaposlenosti činjeni su …
Pročitajte Još »Palmine krave
U Jagodini je, na lutriji, dodeljeno 210 krava jagodinskim seljacima (poljoprivrednicima, za zamerljive). Lutrija je bila potrebna jer je popisano 1.210 domaćinstava koja imaju jednu ili više krava. Telad će dobiti izvučena nakon srećnih dobitnika, a Dragan Marković je objasnio i izvore finansiranja. Zbog Dragana Markovića sam ponosan što sam Jagodinac. I bilo bi lepo kada bi svaka opština u …
Pročitajte Još »Nije problem veliki broj zaposlenih u državnoj upravi, zdravstvu i obrazovanju, već mali broj u prerađivačkoj industriji
Priložena tabela sadrži puno metodoloških ograničenja: podaci za Sloveniju, Hrvatsku, BiH i Srbiju odnose se na zaposlene u pravnim licima, za Makedoniju, a pretpostavljam i za Crnu Goru odnose se na anketnu zaposlenost. Dodatan problem predstavlja različit nivo detaljnosti sektorske klasifikacije. Uprkos ovim, i drugim, problemima poenta mi je na požutelim podacima o broju zaposlenih na 1.000 stanovnika u …
Pročitajte Još »Izvoz robe, ljudi i usluga
Ovim redosledom Srbija ostvaruje svoje devizne prilive. U 2009. godini od izvoza robe priliv je izneo 6 milijardi evra (7,4 u 2010.), od doznaka 3,5 milijardi (3,6), a od usluga 2,1 (2,6 u 2010. godini). Podatke iz 2009. godine sam naveo jer ukazuju na posledice krize i uticaj ovih vrsta prihoda na stabilizaciju ekonomije: u odnosu na 2008. godinu robni …
Pročitajte Još »Saobraćaj: Bezbednost i zaposlenost
Pre petnaestak godina sadašnji kumovi su mi ispričali priču po dolasku sa letovanja u Crnoj Gori. Imali su duhovitog šofera koji je uključio mikrofon i zabavljao je putnike kroz crnogorske planine. U jednom trenutku je počeo da poziva putnike da podignu po jednu ruku, dajući prvi primer. Kada je rekao da svi podignu obe ruke putnici su uplašeno krenuli da …
Pročitajte Još »Promene u stepenu razvijenosti u Srbiji po okruzima i gradovima – istorijski osvrt
O razlikama u stepenu razvijenosti unutar Srbije se mnogo govori, ali postoji relativno malo analitičkih materijala koji se ovom problematikom bave. Tekst i priložena tabela imaju za cilj da obogate analitički materijal u vezi sa kretanjem regionalne razvijenosti u Srbiji. Na osnovu podataka o broju stanovnika i narodnom dohotku izvršen je obračun narodnog dohotka po stanovniku i odstupanje ovog podatka …
Pročitajte Još »Pred sobom vidim perspektivu
У зависности од доба године и личног расположења мењам музику коју као мантру вртим: од Џонија преко Рундека до Боре, Кејва Вејтса, Поукса, Пистолса… Сад, пошто сам у јубиларној години живота, уз будућност светлу и лепу, ред је да поновим основне макроекономске индексе од те 1971. године. Упоредио сам податке о бруто домаћем производу (БДП-а), индустријској производњи и реалним зарадама. …
Pročitajte Još »Када је погрешна дијагноза, сваки лек убија
Пред спавање, скоро сваке ноћи уживам гледајући серију о докtору Хаусу на ТВ Авали. Иза једне потпуно непријатне спољне појаве крије се човек који се бави дијагностицирањем болести, и спреман је свашта да учини, само да би дошао до праве дијагнозе. Јер, добро дијагностицирање болести је већи део посла око излечења. Нико не воли доносиоце или објављиваче лоших вести. …
Pročitajte Još »Penzije i socijalna pravda
Srbi su jedan od najstarijih naroda na svetu. Ekonomska bezperspektivnost smanjuje broj rođene dece van Beograda i Novog Sada, a sela su najviše pogođena padom broja rođene dece. Pri tome imamo i emigriranje iz Srbije usled velike nezaposlenosti i malih mogućnosti za ličnu profesionalnu i materijalnu afirmaciju. Kratkoročni vremenski rok političarima koji gledaju kako da opstanu na vlasti, ili da …
Pročitajte Još »Nestašica suncokretovog ulja…
Ovih dana je aktuelna priča o poskupljivanju hleba, mleka, šećera, suncokretovog ulja… I dok je poskupljenje hleba, na primer, logična posledica smanjenog roda pšenice za petinu, rast cena šećera i suncokretovog ulja može se opravdati do procenta rasta evra prema dinara. Iznad tog iznosa poskupljenje je posledica dominantnog položaja prerađivača i trgovaca u odnosu na proizvođače i potrošače. …
Pročitajte Još »Poslovanje Telekom grupe u 2009. godini i njegova privatizacija
Pošto sam na kućnu adresu dobio godišnji izveštaj Telekoma nije mi teško da potrošim sat vremna da napišem šta mislim, a na osnovu finansijskih pokazatelja. Koliko ima ekonomista toliko je i različitih mišljenja, pa pretpostavljam da Dragovan ima bitno drugačije mišljenje od mene, te se nadam da će se i on oglasiti tekstom. Mene su prijatno iznenadila tri …
Pročitajte Još »Ekonomski slom i moralni sunovrat
Подаци кажу да је бруто домаћи производ Србије на нивоу из 1972. године, индустријска производња из 1972. године, број запослених из 1977. године, а продуктивност рада из 1967. године. Број запослених особа у Србији се смањује у последњих 22 године, и смањен је за 550 хиљада од 1988. године. Да ли ови подаци забрињавају? Мене да. Али ме много више …
Pročitajte Još »Invest in Serbia, China is far away
Prosečne plate u Srbiji i Kini Prenoseći za sajt novosti iz sveta iz China Daily-ja, zainteresovalo me je kolike su prosečne zarade u Kini, zbog ekonomskog rasta i aprecijacije yuana. Dođoh do podatka da je prosečna zarada u prvih devet meseci prošle godine iznela oko 260 evra, na osnovu isplaćenih 21.984 yuana u periodu januar-septembar i kursa od …
Pročitajte Još »Međunarodna ekonomija i bankarski kasino
„Bankarski kasino“ funkcioniše na jednostavan način: u ogromnom broju mogućih „proizvoda“ kupuju se oni za koje se smatra da su potcenjeni i da će imati rast cena, dok se izlazi iz „proizvoda“ za koje se pretpostavlja da dalji rast nije verovatan. Kao talasi, silazi se se onog gde se bliži vrh, kako bi se sa dna novog penjali opet. …
Pročitajte Još »Grčka kriza i Srbija
Pozvan sam da gostujem u večerašnjem Oku RTS-a. Prihvatanje poziva nosi sa sobom odgovornost šta se može reći, sažeti u dodeljenih 5-7 minuta, a da to istovremeno bude smisleno, razumljivo i sa jasnom porukom. Poslednji put sam bio 21.10. prošle godine nakon posete ruskog predsednika Medvedeva i poslednje rečenice su mi se odnosile na izlazak SAD i Azije iz …
Pročitajte Još »Regionalni razvoj i kurs dinara
Da bi mišljenje od puke intuicije i nagađanja postalo empirijski potvrđeno biće mi potrebna Sašina pomoć u ekonometriji. Na žalost, kvalitet dostupnih podataka je osnovni problem za ozbiljnije istraživanje. Pošto nemamo metodološki koherentnu dužu vremensku seriju o društvenom proizvodu, narodnom dohotku ili bruto domaćem proizvodu poslužio sam se podacima o udelima izabranih oblasti u ukupnom fondu isplaćenih zarada. …
Pročitajte Još »1981-2009 broj stanovnika i radnika
Interesovao me je odnos broja stanovnika i broja radnika u industriji i rudarstvu po opštinama kako bih potvrdio intuitivnu hipotezu da broj stanovnika raste ili se smanjuje u skladu sa brojem proizvodnih radnih mesta. Prilažem podatke po okruzima i opštinama. Hipotezu nisam potvrdio jer postoji pozitivna, ali veoma slaba veza između poređenih podataka (0,15-0,2). To znači da su kretanja …
Pročitajte Još »Ekonomski problemi Srbije i Hrvatske
„Kad u februaru bude ustoličen za trećeg hrvatskog predsednika, jedan od 12 kandidata zemlju će preuzeti s dijagnozom duboke ekonomske krize. Svi relevantni ekonomski indikatori: BDP, izvoz, nezaposlenost, visina zaduženosti – su u padu ili u najboljem slučaju u stagnaciji. No, dok je kriza samo delimično uvezena iz inostranstva, duboki strukturni problemi godinama se guraju pod tepih.” Pročitah tekst na …
Pročitajte Još »Regionalna odstupanja u razvijenosti
Merena mesečnim primanjima penzija i zarada po stanovniku Prema podacima RZS na osnovu ankete o potrošnji stanovništva četiri petine ukupnih primanja stanovništva čine zarade i penzije. Na osnovu ovog podatka pokušaću da ilustrujem regionalnu distribuciju primanja stanovništva. Ukupna primanja su veća za 25% od izračunatih i verovatno postoje velike razlike u odstupanju ukupnih primanja od fonda isplaćenih zarada i penzija. …
Pročitajte Još »Poigravanje 10 banaka iz Zapadne Evrope sa 20 zemalja Istočne Evrope
Nema istinskog oporavka bez promene monetarne politike Zemlje Istočne Evrope imaju niz zajedničkih ekonomskih karakteristika koje su posledica prodaje svojih bankarskih sektora istim bankama iz zemalja Zapadne Evrope (http://www.imf.org/external/pubs/ft/wp/2009/wp0906.pdf). U prethodnih 8-9 godina su imale snažan ekonomski rast koji je bio praćen ogromnim rastom spoljnog duga (mahom maticama filijala banaka koje su ušle u ovaj region), i …
Pročitajte Još »