Према подацима ММФ-а (линк) свињско месо је у априлу 2024. поскупело за 8,3%, у односу на март 2024, док је у односу на април 2023. поскупело за 25,3%.
Ови подаци би требало да нас интересују као произвођаче свиња и свињетине, да су подстицаји на светском тржишту за извоз повољни. На жалост, ови подаци упућују да ће (или је већ) нам као потрошачкима свињетина поскупети, јер се великим делом снабдевамо из увоза.
Србија је у 2022. години (још нема прикупљених података о увозу за све земље у 2023) била на 21. месту као увозник живих свиња, испред Француске и много других многољуднијих земаља.
Вредност увоза свиња у Србију, у 2023. години, била је 14,3 милиона евра а од суседа већу вредност су имали Мађарска, и то 13 пута, Румунија 8,7 пута и Хрватска 3,3 пута.
У односу на 2012. годину, Србија је у 2023. повећала вредност увоза за 53,2%. Мађарска је повећала увоз три пута, Румунија за 49,4% и Хрватска за 49,6%.
Русија је, од избијања украјинске кризе 2014, смањила вредност увоза живих свиња са 77,7 милиона евра у 2012. на процењених 4,7 милиона у 2022, те представља успешан пример супституције увоза.
![](https://www.makroekonomija.org/wp-content/uploads/Свиње-1.png)
Подаци код увоза свињетине су неповољнији по Србију: мада је ниже рангирана по укупној вредности има много перспективнији раст и потенцијал да заузме још боље место него код живих свиња.
Србија је повећала увоз свињетине преко шест пута, са 22,6 милиона евра у 2012. на 147,8 милиона евра у 2023, и међу одабраним (приказаним) земљама остварила је најбржи релативан пораст. Иза нас је Кина, која је повећала вредност 4,2 пута, па Румунија 4,1 пута. Босна и Херцеговина је повећала вредност 5,2 пута и то је вероватно последица увоза Републике Српске и кантона у којима Хрвати представљају већину становништва.
Русија је овде још успешнији пример увозне супституције. У 2012. години увозила је свињетину за 1,9 милијарди евра и само је Јапан са четири милијарде био испред ње, док су Италија и Немачка имале мало мању вредност. Увоз је до 2022. смањен за 98,5% на само процењених 28 милиона евра, те је малена Србија увозила свињетину четири пута више од земље са 20 пута већим бројем становника, што значи да је на увозну свињетину трошила око 80 пута више од Русије.
Месечни подаци о увозу у 2024. указују да је Србија додатно, и значајно напредовала на светској листи увозника свињског меса.
![](https://www.makroekonomija.org/wp-content/uploads/Свиње-2.png)
Србији је ургентно потребна заштитна и подстицајна пољопривредна политика, или ћемо се брзо „обезсвињити“.